Jahiseaduse ja relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu 
seletuskiri

1. Sissejuhatus

Sisukokkuvõte

8. septembril 2014 diagnoositi Eestis esimene sigade aafrika katku juhtum. Sigade aafrika katk on väga nakkav ning ägedalt kulgev kodusigade ja metssigade viirushaigus, mida iseloomustab palavik, verejooksud, põletikulised muutused elundites ja suur suremus (kuni 100% loomadest). Sigade aafrika katku ei haigestu teised loomaliigid ega inimesed, kuid nad võivad viirust edasi kanda. Sigade aafrika katk ei ole ravitav ning vaktsiin selle vastu puudub. Üheks oluliseks meetmeks sigade aafrika katku leviku aeglustamiseks ja tõkestamiseks on metssigade arvukuse vähendamine. Metssigade arvukuse kiiret vähendamist piirab jahimeeste võimekus, mille tõstmiseks on vaja muuta muude meetmete hulgas ka jahiseaduse ja relvaseaduse regulatsioone. Käesoleva seaduseelnõu kohaselt lubatakse metssigu küttida mootor- ja maastikusõidukist, kunstliku valgusallika abil ja ka helisummutit kasutades ning lubatakse metssigu püüda püünisaedadega. Analoogselt marutauditunnustega looma surmamisele lubatakse eelnõu kohaselt ka  ilmsete seakatku tunnustega ulukit surmata jahiloata. Maaomanikul või tema poolt määratud isikul laieneb õigus oma kinnistul peale väikeulukite küttida ka metssigu. 
Relvaseadust muudetakse selliselt, et metsseajahil lubatakse kasutada helisummutit. 
Eeltoodud meetmed eelnõus aitavad tõhusalt kaasa metssigade arvukuse piiramisele ja sellega omakorda sigade aafrika katku leviku tõkestamisele.

Eelnõu ettevalmistaja

Seaduseelnõu ja seletuskirja valmistas ette Keskkonnaministeeriumi metsaosakonna metsanduse ja jahinduse nõunik Tõnu Traks (tonu.traks@envir.ee, tel 626 2808). Õigusalase korrektsuse tagas Keskkonnaministeeriumi õigusosakonna juhataja Eda Pärtel (eda.partel@envir.ee, tel 626 2825). Eelnõu keeletoimetaja oli Keskkonnaministeeriumi õigusosakonna peaspetsialist Enel Ormus (enel.ormus@envir.ee, tel 626 2906).

Märkused

Eelnõu ei ole seotud ühegi menetluses oleva eelnõuga. Eelnõu ei ole seotud Euroopa Liidu õiguse rakendamisega ega Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammiga. 
Eelnõukohase seadusega muudetakse 01. jaanuaril 2015 jõustunud jahiseaduse redaktsiooni (RT I, 23.12.2014, 22) ja 01.aprillil  2015 jõustunud relvaseadust (RT I, 19.03.2015, 18). 

2. Seaduse eesmärk

Seaduse eesmärgiks on jahipidamise tõhususe tõstmine, et vähendada kiiresti metssigade arvukust ja  tõkestada sigade aafrika katku levikut.

3. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs

Eelnõukohase seaduse § 1 punktiga 1 täiendatakse jahiseaduse § 24 lõikega 7. Nimetatud lõike kohaselt lubatakse metsseajahti pidada ka mootor- või maastikusõidukist. Mootor- või või maastikusõidukist lubatakse metssigu küttida seetõttu, et  eelnimetatud sõidukites on lasu sooritamiseks parem vaateväli (nad asuvad maapinnast kõrgemal) ja sõidukile toetudes on tabamise tõenäosus suurem.
Lisaks võimaldatakse nimetatud lõikega metsseajahti pidada kunstlikku valgusallikat ning helisummutit kasutades. Kunstliku valgusallika kasutamine võimaldab paremini määrata uluki vanust ja sugu ning tõsta lasu kvaliteeti. Eriti oluline on see hilissuvel ja sügisel.
Helisummutid leiavad Euroopa jahinduses aina laiemat kasutust, sest helisummutiga laskmine häirib vähem ulukeid ja lähikonnas asuvaid koduloomi ja inimesi.

Eelnõukohase seaduse § 1 punktidega 2 ja 3 täiendatakse jahiseadust püünisaia regulatsiooniga. Täpsemalt täiendatakse paragrahvi 28 lõiget 1 punktiga 7, millega sätestatakse uus püünise liik-püünisaed. Püünisaedu lubatakse kasutada Keskkonnaameti loal sigade aafrika katku piirkonnas. Püünisaiad on spetsiaalselt metssigade eluspüügiks kas kohapeal ehitatud või tööstuslikult toodetud aiad. Püünisaedadega püügil on võimalik vabastada loomad, keda küttida ei soovita. Punktiga 3 täpsustatakse püünisaia kasutamist: püünisaeda on eelnõu kohaselt lubatud kasutada ainult sigade aafrika katku leviku piiramiseks metsseajahil ning Keskkonnaameti määratud juhtudel.

Eelnõukohase seaduse § 1 punktiga 4 täiendatakse jahiseadust paragrahviga 331, mille kohaselt ilmsete sigade aafrika katku tunnustega metssiga tohib surmata jahiloata. Peale eeltoodud looma surmamist tuleb sellest viivitamatult teatada piirkonda teenindavale volitatud veterinaararstile või järelevalveametnikule. Kui uluki surmamisel puudus jahiluba, tuleb sellest viivitamata informeerida Keskkonnainspektsiooni. Selline võimalus haigustunnustega uluki surmamiseks aitab piirata katku levikut. Loa taotlemine võtab alati aega ja taudis looma hilisem otsimine ei pruugi tulemusi anda. 

Eelnõukohase seaduse § 1 punktiga 5 kohustatakse jahipiirkonna kasutajat kehtiva jahitunnistuse alusel väljastama tasuta väikeuluki või  metssea küttimise luba oma kinnistul jahti pidavale maaomanikule või tema poolt määratud isikule. See võimaldab metssigade arvukuse reguleerimisse kaasata rohkem jahipiirkondadesse mittekuuluvaid jahimehi. 

Eelnõukohase seaduse paragrahviga 2  täiendatakse relvaseaduse paragrahvi 201 lõikega 31 selliselt, et edaspidi oleks metsseajahil võimalik kasutada helisummuteid. Helisummutiga laskmine häirib vähem ulukeid, lähikonnas asuvaid koduloomi ja inimesi ning võimaldab seega tõhusamalt metssigade arvukust reguleerida.

Eelnõu on kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseaduse, teiste seaduste  ja Eesti Vabariigi  suhtes jõustunud välislepingutega. Eelnõu ei ole seotud Euroopa Liidu õigusega.

4. Eelnõu terminoloogia

Eelnõukohase seadusega ei tooda sisse ühtegi uut terminit.

5. Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele

Eelnõu ei ole seotud Euroopa Liidu õigusega.

6. Seaduse mõju

Seadusega ei kaasne olulist sotsiaalset mõju, mõju riigi julgeolekule ja välissuhetele, mõju majandusele, mõju regionaalarengule ja mõju riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse korraldusele.  Küll aga kaasneb eelnõuga  mõju looduskeskkonnale, kuna  kavandatud muudatused aitavad kaasa metssigade arvukuse langusele, mis omakorda pidurdab sigade aafrika katku levikut. 

7. Seaduse rakendamisega seotud riigi ja kohaliku omavalitsuse tegevused, eeldatavad kulud ja tulud

Riigile ja  kohalikule omavalitsusele ei too seaduse rakendamine juurde tegevusi ega kulusid ja tulusid. 

8. Rakendusaktid

Käesolevate seadusmuudatusega seoses on vaja muuta keskkonnaministri 28.05.2013 määrust nr 32 „Jahieeskiri“.

9. Seaduse jõustumine

Seadus jõustub üldises korras. 
	
10. Eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon

Eelnõu saadetakse kooskõlastamiseks Põllumajandusministeeriumile, Siseministeeriumile, Rahandusministeerium, Justiitsministeeriumile, Eesti Jahimeeste Seltsile ja  Eesti Erametsaliidule.

(allkirjastatud digitaalselt)

Marko Pomerants
Keskkonnaminister